7+Sjette+wikidag

=**Klassisismen**=

Ordet klassisk betyr mønstergyldig eller forbilledlig. I likhet med renessansen og noen grad i braokken, fant klassisimen sine forbilder i den greske og romerske antikken. Samtidig var klassisismen også en reaksjon mot barokken. Barokkdikterne utnyttet de litterære virkemidlene maksimalt, i tekster som lovpriste Gud og hans skaperverk, hyllet stormenn eller svertet motstandere. Klassisitene vendte tilbake til et enklere uttrykk og de brukte mindre plass på følelser og mer på logikk. Prosa ble vanligere enn lyrikk. Flere ledende opplysningsfilosofer var også forfattere av en kritisk, drøftende litteratur, der målet var å få folk til å ta stilling til aktuelle saker. Ideen om fornuftsbasert tenking som var et særpreg ved opplysningsfilosofien, finner vi derfor også i klassisismen. Men klassisismen er først og fremst et begrep som gjelder kunst, mens opplysningsfilosofien tok for deg nærmest alle samfunnsforhold. Klassisistene mente at kunstverkene fra antikken var så gode at det ikke gikk an å skape noe bedre, de kunne bare etterliknes.

//Klassisistisk arkitektur. Inspirert av gresk og romersk arkitektur.//

Musikken endret seg på 1700-tallet. Den får en mer avbalansert form og et mer dempet uttrykk enn barokkmusikken fra århundret før. Det henger med tidas klassisistiske ideal for hva som var vakkert, nemlig det enkle og avbalanserte, men også med at musikkens funksjon i samfunnet ble annerledes. De klassisistiske komponistene utviklet et musikalsk komposisjonsmønster som kalles sonatesats. Det består av tre deler. Den første delen kalles for eksposisjon. Her blir det musikalske temaet i satsen presentert. Etter eksposisjonen kommer gjennomføringen, der en eller flere av eksposisjons musikalske ideer bearbeides og utvikles. Den tredje og siste delen kalles reprise, da blir hovedtemaet gjentatt i endret form. Klassisismen i musikken kalles wienerklassisisme, fordi alle de største komponistene i perioden bodde i Wien. De to mest kjente er Joseph Haydn (1732-1809) og Wolfgang Amadeus Mozart (1756-1791).
 * Musikk**

//Joseph Haydn og Wolfgang Amadeus Mozart.//

media type="youtube" key="Qb_jQBgzU-I" height="315" width="560"

**Norske Selskab**
Det Norske selskap ble stiftet i 1774 i København og formålet ved denne klubben var å skrive vers og fordrive kjedsomheten. På klubben søkte unge studenter selskap med andre nordmenn. De diktet sanger, holdt konkurranser i versmakeri og diskuterte politikk og kunst. De hadde også en feller litterær smak i klubben, og diktene de skrev deklamerte de for hverandre, det vil si at de leste opp dikt på en kunstnerisk måte.

De var klassisister, altså de foretrakk tekster komponert i faste, regelmessige former, med rim og rytme. Man kan få inntrykk av at de likte lettvintheter og helst ville hengi seg til sanselige, men det er bare en del av sannheten. Bak humoren fantes det alt fra kunnskap og fornuft til alvor. Studentene førte nye tanker og følelser inn i den norske diktningen mot slutten av 1700-tallet.

tema VG2 []
 * Kilder:**

Klassisismen - Skrevet av Sara. Norske Selskab - Skrevet av Aema.